Skulen+og+informasjonskompetanse

=Skulens ansvar for informasjonskompetanse=

Kva seier dei nasjonale styringsdokumenta om dette?
Digital kompetanse står heilt sentralt i [|Kunnskapsløftet (2006)], der det å kunne bruke digitale verktøy blir rekna opp som ei av dei grunnleggande ferdigheitene på linje med å kunne uttrykke seg munnleg og skriftleg og å kunne lese og rekne. Dette går igjen som ein raud tråd i alle fag. Vi kan trekke fram faga samfunnsfag, engelsk og framandspråk som døme:


 * //"Å kunne bruke digitale verktøy// i samfunnsfag inneber å gjere berekningar, søkje etter informasjon, utforske nettstader, utøve kjeldekritikk og nettvett og velje ut relevant informasjon om faglege tema. Digitale ferdigheiter vil òg seie å vere orientert om personvern og opphavsrett, og kunne bruke og følgje reglar og normer som gjeld for internettbasert kommunikasjon. Å bruke digitale kommunikasjons- og samarbeidsreiskapar inneber å utarbeide, presentere og publisere eigne og felles multimediale produkt, kommunisere og samarbeide med elevar frå andre skular og land." (Udir.no - Grunnleggende ferdigheter for grunnskolen)

Kjeldekritikk, opphavsrett og personvern blir også trekte fram som viktige moment i læreplanen til faga engelsk og framandspråk. I tillegg er utvida læringsarenaer og høve til å bruke språka i autentiske kommunikasjonssamanhengar fordelar som bruk av digitale verktøy gir.

Det digitale løftet: Kva blir gjort i den vidaregåande skulen?
I Sogn og Fjordane fylkeskommune er det det siste tiåret investert store beløp i å legge til rette for digitaliseringa av skulekvardagen, både gjennom det tekniske og utstyrsmessige og gjennom opplæring og kompetanseheving av lærarar, leiarar og elevar. Fylkespolitikarane sitt vedtak om at alle elevane skulle utstyrast med eigen berbar PC, er no gjennomført på alle tre klassestega, forsøk med digitale læremiddel til erstatning for tradisjonelle lærebøker (NDLA - lenke?) er sett i gang i fleire fag, og det trådlause nettverket er utbygd og forsterka slik at ein no kan kople seg til internett så å seie over alt på skulen. Fronter og Skulearena er blitt stegvis innført til å bli hovudplattformane for all informasjon og kommunikasjon mellom brukarane i skulen, og er sentrale i lærarane sitt vurderingsarbeid.

Det har altså blitt satsa omfattande på dei tekniske og materielle sidene ved det digitale løftet, men ei tilsvarande oppfølgjing når det gjeld opplæring og kompetanse i å bruke utstyret, er nødvendig. Samtidig må det tilsettast tilstrekkeleg personell til å drifte systema og rettleie mindre datakyndige brukarar. Følgjande tiltak er sett i verk når det gjeld kompetanseheving i det pedagogiske personalet:


 * Dei fylkeskommunale [|impulskonferansane] som har blitt arrangert årleg sidan 2009
 * IKT-kurs for lærarar, i regi av Høgskulen i Sogn og Fjordane, med fokus på pedagogisk bruk av data-og nettbaserte medium og verktøy
 * Digitale innovatørar [|Digitale innovatørar]

Ein av dei digitale innovatørane i Sogn og Fjordane er [|Albertines Aaberge], ein foregangslærar når det gjeld å bruke internettbaserte medium i undervisninga. I tillegg til å vere medie-lærar ved Sogndal vidaregåande, er ho ansvarleg for 3. modul i HSF sitt IKT-kurs for lærarar: [|Webtenester - digital kommunikasjon - kurs for lærararar]. Ho er sjølv sjølv aktiv bloggar og har for lengst tatt blogg og andre sosiale medium i bruk i sitt pedagogiske arbeid.

Blogg er også blitt eit viktig forum også for skulebibliotekarane, og vi ser at mange av dei ligg godt i forfront i å bruke ny informasjons- og kommunikasjonsteknologi. Eit døme på dette er bloggen til Else Ness ved Sogndal vidaregåande skule [|Bibliotekar-bloggen Sogndal vgs]. Skulebiblioteka har tradisjonelt hatt ei sentral rolle i å skaffe til vege informasjon til lærarar og elevar, og sjølv om denne rolla har endra seg med internetts inntog, er skulebibliotekarane ein viktig ressurs i å utvikle ny informasjonskompetanse. Denne informasjons-kompetansen er noko elevane har bruk for i dei fleste fag, og det vil vere naturleg å trekke bibliotekarane meir aktivt inn i klasseromma i denne opplæringa. Slik bibliotekarane ved Mailand vidaregåande skule definerer begrepet i sin informasjonskompetanse-wiki handlar det om å lære elevane opp i :
 * å søke informasjon
 * å vurdere informasjon
 * å bruke informasjon
 * å referere til informasjon.

Den digitale revolusjonen og utfordringar i skulen
Gjennomdigitaliseringa av samfunnet stiller nye krav og utfordringar til skulen, ikkje berre i måten å kommunisere på og kva for verktøy ein bruker, men også når det gjeld innhaldet i opplæringa, undervisningsmetodar og vurderingsformer. Det har i nokre år vore mykje skepsis og fokus på forbod og sperrer mot internett og sosiale medium i skulen, og Facebook er kanskje sett på som den fremste blant dei nye "urokråkene" i norsk skulekvardag. Døme på kritiske røyster i denne debatten er Bård Vegard Solhjell, som i si tid som kunnskapsminister tok til orde for å [|straffe Facebook-bruk i skuletida]. Ein annan som [|kritiserer Facebook-bruk i norsk skule] og argumenterer for begrensingar og strenge reglar, er pedagogikk-professor Peder Haug ved Høgskulen i Volda.

På den andre sida kan det trekkast fram fleire ulike døme på røyster som meiner det motsette, og som vel å fokusere på fordelane sosiale medium har som verktøy for samarbeid, deling og kommunikasjon. Vi kan her bl.a. vise til: [|Forbud mot sosiale medier i skolen? Blog, debattforum Delte meninger.] (red. Heidi Grande Røys) [|Sosiale medier i skolen - debattinnlegg, blogg, Senter for IKT i utdanningen.]

Internett er kome for å bli, og ikkje minst i skulen må vi ta inn over oss at alle no er på nett, konstant, og derfor heile tida er utsett for impulsar frå og høve til kontakt med aktørar utanfor det fysiske klasserommet. Problemstillinga nå vere korleis desse kan brukast på ein konstruktiv og læringsfremjande måte innanfor dei ulike faga, slik det bl.a. blir gjort greie for i artiklane nedanfor:

Kommunikasjonswiki om sosiale medium i skulen (laga av mediefagstudentar ved Høgskolen i Agder) [|Sosiale medier-skolen for lærere (1). Blog, Sermo Consulting.]

Dei nye informasjonskjeldene og kommunikasjonsverktøya har klart både sine fordelar og ulemper, noko som blir presentert på ein god måte i følgjande slideshare av Rolf Anders Moldeklev: [|Rektormøte om sosiale medium, retningslinjer i skulen i Bergen kommune] Denne gir ei oversikt over positive og negative sider ved ulike sosiale medium, farer og utfordringar, og nokre innspel på korleis skulen skal forholde seg. Blant viser Moldeklev til ei stortingsmelding der det blir slått klart fast at:
 * "Det er et mål at barn og unge skal tilegne seg kunnskap og gode strategier for nettbruk framfor å innføre restriksjoner på bruk gjennom strenge regler og tekniske sperrer." (St.meld. 22: Motivasjon - mestring - mulighet)